Петербурга. Саме тоді могла відбутися його зустріч з Бортнянським, який керував Придворною капелою, що співала прославні хори.
Згадаймо й перебування Болховітінова в Петербурзі з 28 грудня 1804 року до 9 березня 1805 року, коли він, інтенсивно працюючи над біографічним словником, «не пропускав нагоди» збирати матеріал. Підготовлену інформацію Болховітінов відсилав до журналу «Друг просвещения», видавцем якого був граф Д. Хвостов, який добре знав Бортнянського. Хвостов і сам збирав відомості про поетів та музикантів. Неца сумніву, що в записах Хвостова були дані й про Бортнянського, які він міг передати упорядникові «Нової спроби історичного словника про російських письменників».
Слід згадати й бібліографа М. Бантиша-Каменського, який також був зв’язаний зі словником Є. Болховітінова. В листі до Д. Хвостова від 6 травня 1805 року Є. Болховітінов писав: «М.М. Бантишу-Каменському я беззаперечно віддаю на'виправлення мій словник як людині, що має в своєму розпорядженні обширні біографічні відомості» (115а, с. 313). «На виправлення» М. Бантишу-Каменському 24 травня 1805 року було відіслано й зошит з біографією Бортнянського, надрукованою згодом у серпневому номері журналу. Які корективи вніс М. Бантиш-Каменський, невідомо, однак зафіксована Болховітіновим дата народження композитора – 1752 рік – очевидно, не викликала в нього сумнівів. Ця ж дата фігурує і в першому томі складеного Є. Болховітіновим «Словника російських світських письменників».
Наступні біографи композитора не визнавали 1752 рік роком народження Д. Бортнянського. Виняток становлять ті, хто довірливо ставився до інформації Є. Болховітінова, наприклад Т. Сатель або В. Лебедев. Починаючи від некролога пам яті Д. Ординського. написаного Ф. Булгавшм і вміщеного ним у «Северной пчеле» №118 за 1825 рік, роком народження композитора вважається 1751-й рік. Ця дата могла бути відома Ф. Булгаріну ще за життя Бортнянського, якого він прекрасно знав, свого часу співаючи під його керуванням у хорі Кадетського корпусу. 1751-й рік називає й інший сучасник композитора, наступний після нього директор Придворної співацької капели Ф. Львов в «Енциклопедичному лексиконі» А. Плюшара. виданому в І83б році. Є підстави вважати, що й Д. Долгов, який підтвердив названу дату, встановив